![NAPOKON I KOD NAS: Neprijateljska mirovna konferencija](https://static.lupiga.com/repository/article/horizontal_pic/13978/slider_OB_V.png)
NAPOKON I KOD NAS: Neprijateljska mirovna konferencija
Potaknuti eskalacijom ratnih sukoba u svijetu, francuski kazališni kolektiv „ZONE -poème-” prošao je sve balkanske zemlje tragajući za posljedicama ratova, traumama i njihovim manifestacijama u društvu. Kao rezultat višemjesečnog terenskog dokumentarnog rada nisu objavili znanstvenu studiju već politički angažiranu predstavu "ENEMY (A Peace Conference)". Ovaj glazbeno plesni spektakl možete pogledati 20. srpnja u 20 sati u velikoj dvorani zagrebačkog Pogona Jedinstvo uz slobodan ulaz.
Kolektiv broji dvadesetak članova i djeluje od 2016. godine kada je osnovan u francuskom Lilleu. Autor Simone Capelle i koreografkinja Mélodie Lasselin Balkanom su tragali za kulturnim radnicima, umjetnicima, nacionalnim kazalištima, političkim organizacijama i građanskim udrugama kao i sudionicima ratova.
UZ 15. ROĐENDAN POGONA: „Mi izvozimo kulturu“
NE PROPUSTITE: „Pedagogija otpora Branka Ćopića” stiže u Zagreb
INTERVJU - LENKA UDOVIČKI: „Još nismo doživjeli katarzu da bismo mogli naprijed“
U Pogonu ne skrivaju zadovoljstvo što je ova predstava konačno doputovala i u Zagreb. Naime, premijera je održana još prošlog proljeća na bini POLIS Teatra u talijanskoj Ravenni otkada je prošla Francusku, Grčku, Armeniju, Crnu Goru, Kosovo i Rumunjsku. Uoči još jednog posjeta Hrvatskoj, s autorom predstave i umjetničkim ko-koordinatorom „ZONE -poème-”, Simonom Capelleom, razgovarali smo o Balkanu, angažiranoj umjetnosti, aktualnoj politici i koječemu drugom.
„Zajedno s Mélodie okupili smo kolektiv s idejom da se bavimo teatrom kroz ples. Naš rad karakterizira njegova ukorijenjenost u terenskom istraživanju. Uvijek idemo u točno određena područja, pokušavamo dokučiti kakva je stvarnost koju ti ljudi žive i kakve političke agende se oko nje pletu”, govori Simon Capelle u razgovoru za Lupigu.
"Do sada smo ipak prošli dug put na kojem smo naučili koliko toga dijelimo i koliko toga nam je zajedničko" - Simon Capelle, autor predstave ENEMY koja sljedećeg tjedna gostuje u Pogonu Jedinstvo (FOTO: zonepoeme.com)
Projektom "Barbari", „ZONE -poème-” se do prošle godine bavio članicama Europske unije i njenim unutarnjim konfliktima. Proučavajući veze između dominantne kulture i manjina, odnose između stranaca i njihovih domaćina ... No, "ENEMY" predstavlja iskorak u rubna područja Unije. Drugim riječima, odnose švedske većine i Suomija koji među njima žive, zamijenilo je putovanje kroz Balkan i njegove povijesne ostavštine.
„Kroz gotovo dva mjeseca putovanja javnim prijevozom, upoznavali smo se s Crnom Gorom, Kosovom, Sjevernom Makedonijom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom ... U kontaktu s ljudima pokušali smo otkriti što je dovelo do ratova i kako se ti ljudi danas nose s tim”, prepričava Capelle motive koji leže u pozadini predstave "ENEMY".
Unatoč političkim i ekonomskim manipulacijama s kojima se na Balkanu upoznao, francuski umjetnik uočio je i niz poveznica koje će sebi i sami Balkanci teško priznati.
„U svim tim zemljama osjeća se neopipljiva, ali postojana veza koju su stvorila stoljeća suživota istoka i zapada. Postoji mješavina kulturnih, geografskih, iskustvenih i drugih fenomena koji su prisutni i, neovisno o granicama, ljudi ih dijele. Povijest Balkana je toliko bogata i jedinstvena da ne znamo niti djeličak toga, ali ono što se uvijek i iznova pojavljuje su veze koje Balkan stoljećima vežu s Europom, a Europu s Istokom”, objašnjava Capelle.
Prizor iz predstave "ENEMY (A Peace Conference)" nastale nakon gotovo dva mjeseca terenskog rada na Balkanu (FOTO: Elisa Vettori/Pergine Festival)
Utjecaj Orijenta danas se na Balkanu osjeća nataložen u detaljima dok u prvi plan izbija novo društveno vezivo - kapitalizam. Balkanska periferija sve bolje simulira vizuelni izgled svojih zapadnih uzora. Međutim, s novom ideologijom dolaze i novi problemi koji su još jedna nit što veže Balkan sa Zapadom.
„Ultra liberalizam koji u francuskoj vlada već desetljećima, svojim političkim i ekonomskim pragmatizmom ponovo stvara gotovo laboratorijske uvjete za razvoj fašizma. Posljednji su izbori pokazali koliko brzo nakon toga kreću pokliči za 'više moći u rukama jednog čovjeka'. Srećom, izbori su pokazali i kako postoji određena svijest među građanima kako je došlo vrijeme da se angažiramo. Istu stvar sam primijetio i širom Balkana. Stoga se može reći kako dijelimo probleme, ali i rješenja”, tumači Capelle.
Prolazeći kroz Kosovo, Crnu Goru, BiH, Srbiju i Makedoniju, naš sugovornik se pitao kako iskustvo naših prostora može pomoći budućem suživotu u Ukrajini.
„Gledajući u prošlost i povijest Jugoslavije, brzo smo zaključili kako su rane još uvijek prisutne. Bosna je posebno stradala, a i na Kosovu je stanje daleko od idealnoga. Međutim, postoji niz primjera gdje su ljudi ustuknuli, zastali i pokušali prepoznati kulturu, jezik i identitet drugoga u sebi. Pokušali i uspjeli demistificirati neprijatelja”, primjećuje autor predstave.
Takvi su slučajevi, prema viđenju našeg sugovornika, još uvijek rijetki i predstavljaju iznimku usred plime korupcije, nepotizma i sitnih političkih interesa pojedinaca.
„Teško je biti optimist kada govorimo o Balkanu. Teško je biti optimist i po pitanju Francuske. Problemi s nacionalizmom i mržnjom povezanom s njim postoje i tamo. No, možda sam glup i naivan, ali vjerujem u mogućnosti. Upravo je Balkan pun mogućnosti. I to je, uostalom, temelj svega. Osjećaj kako dijelimo istu polazišnu točku. Na Balkanu je to još izraženije jer ljudi su obiteljskim vezama prisutni u brojnim zemljama Balkana. Sjetimo se kako je svijet bio mnogo kompliciraniji nakon Drugog svjetskog rata. Tada su se počele utvrđivati granice. Do sada smo ipak prošli dug put na kojem smo naučili koliko toga dijelimo i koliko toga nam je zajedničko”, optimistično zaključuje razgovor autor predstave "Enemy" i umjetnički koordinator francuskog kolektiva „ZONE -poème-”, Simon Capelle.
Lupiga.Com
Naslovna fotografija: Elisa Vettori za Pergine Festival
Sviđa vam se ono što radimo? Želite više ovakvih tekstova? Možete nas financijski poduprijeti uplatom preko ovog QR koda. Svaka pomoć naših čitatelja uvijek je i više nego dobrodošao vjetar u leđa.
Stvarni uzroci ratova nisu neke atavističke mržnje i nacionalizmi, to su tek alati s kojima društvene elite prepariraju mase kako bi u ratu sudjelovale. Uzroci su mahom želja elita da sačuvati svoj privilegirani položaj te povećaju svoje bogatstvo i moć. To je vidljivo kako u našim ratovima devedesetih tako i u aktualnom ratu u Ukrajini. Obični ljudi samo su nedovoljno svjesna igračka u rukama tih elita i žrtve vlastite naivnosti i prirodne sklonosti okupljanja u stado koje slijedi impuls grupe. Ako želimo izbjeći nesreću i tragedije koje donose ratovi onda fokus mora biti na onima koji koji kreiraju uvjete za procvat šovinizma i mržnje a ne na onima koji su od šovinizma i mržnje oboljeli. Epidemije se mogu uspješno suzbijati tek ako uklonite njihov uzrok, liječenje oboljelih je nedovoljno za uspjeh.....